![](images/tom.gif) |
![](images/tom.gif) |
5. Arbejdet med
praktik i udlandet
En vigtig forudsætning for, at man som skole kan arbejde internationalt, er, at der er
skabt nogle rammer for det internt på skolen. Dette indebærer primært, at der er afsat
ressourcer i form af timer og penge. Nogle skoler har formuleret en
internationaliseringsstrategi, der omfatter udlandspraktik, studieture, udveksling af
lærere, job-swop, oprettelse af internationale klasser mv., og andre skoler arbejder mere
sporadisk. Tit er det ildsjæle, der udfører arbejdet, og det er vigtigt, at de har den
nødvendige opbakning fra ledelsen.
Man kan med fordel samarbejde med andre skoler, både danske og udenlandske. Ved at
samle kræfterne om det internationale arbejde opnår man en bred vifte af aktiviteter og
tilbud til eleverne, f.eks. i form af praktiksteder i flere lande. Det er en bekostelig
affære at arbejde internationalt, og der er både tid og penge at spare ved at samarbejde
med andre danske skoler om at finde praktikpladserne i udlandet. De udenlandske skoler kan
være gode at have med på råd i forbindelse med kvalitetssikringen af de udenlandske
praktiksteder og kan desuden være rare for eleven at kunne kontakte under opholdet, hvis
der opstår problemer.
![[Billede: Grafik viser en hånd med et ur på]](images/5.gif)
Som skole bør man deltage i internationale konferencer og arrangementer for at opbygge
et netværk af samarbejdspartnere, der gerne skulle resultere i mere faste
samarbejdskonstellationer. Der er flere eksempler på, at disse netværk har resulteret i
bl.a. lærerudvekslinger og modtagelse af udenlandske praktikanter herhjemme. De
personlige kontakter bør også bruges. Erfaringsmæssigt har det vist sig, at man kan
komme meget langt med personlige kontakter, da de involverede føler sig personligt
forpligtet over for hinanden til at yde en ekstra indsats.
Det anbefales, at der udpeges en international koordinator som kontaktperson for både
elever og udenlandske samarbejdspartnere. Koordinatoren skal stå for det internationale
arbejde, evt. sammen med en uddannelses- og erhvervsvejleder eller en fag- og sproglærer.
I forbindelse med praktik i udlandet har alle sosu-skoler udpeget en PIU-koordinator
til at varetage opgaver i dette regi. PIU-koordinatorens opgave er at informere og
motivere eleverne til at tage udfordringen op samt hjælpe dem med at tilrettelægge
opholdet. Koordinatoren skal finde de udenlandske praktiksteder og eventuelt finde
samarbejdspartnere til de internationale aktiviteter. Det er også koordinatorens opgave
at sikre, at eleverne er egnede til at tage til udlandet, dvs. skabe en balance mellem
elevens forventninger til opholdet og de realiteter, der møder ham/hende. Det er ikke
nogen dans på roser at tage til udlandet - det er en stor udfordring, og den grå hverdag
findes også i udlandet. Eleven skal skabe en ny omgangskreds, klare sig i fremmede
omgivelser og arbejde på et andet sprog. En forudsætning, for at opholdet bliver en
succes, er, at også disse ting bliver formidlet videre til eleven.
Koordinatoren skal sikre, at det udenlandske praktiksted har nogle realistiske
forventninger til elevens kvalifikationer og kan tilbyde arbejdsopgaver, som eleven vil
kunne bestride. Hvis ikke praktikstedet er ordentligt informeret om målene for
praktikken, kan de rette rammer for opholdet ikke etableres, og eleven får sandsynligvis
ikke en god oplevelse i det fremmede.
En vigtig grundregel, når man arbejder med praktik i udlandet, er, at det ikke er et
mål i sig selv at sende så mange elever af sted som muligt, men snarere at sikre, at
opholdet er af en høj kvalitet. Flere elever får mod på at tage udfordringen op, når
de hører om de gode oplevelser og erfaringer, tidligere udsendte elever har gjort sig.
Det kræver nøje planlægning at tilbyde eleverne et praktikophold i udlandet som en
del af uddannelsen. Det skal passe ind i hele uddannelsesforløbet, og uddannelsens
varighed taget i betragtning gør, at skolen skal sikre, at målene nås, uanset om eleven
gennemfører en praktikperiode i et andet land. Tidspunktet for udlandspraktikken bør
derfor overvejes nøje. Sosu-skolen i Københavns Amt valgte at lægge praktikken sidst i
3. praktikperiode for at sikre det faglige udbytte for både elev og udenlandsk
praktikvært. Ved at lægge udlandspraktikken så sent havde skolen tid til at planlægge
opholdet og eleverne tid til at overveje, om det var en udfordring, de havde lyst til at
tage. Eleverne fik derudover tid til at lave praktikopgaven inden afrejse.
For nogle elever kan manglende sprogkundskaber udgøre en stor barriere, og man bør
derfor som skole overveje at skaffe praktiksteder i lande, som eleverne sprogligt set er
fortrolige med. Sosu-skolen i Københavns Amt valgte Sverige og Skotland som værtslande,
men også lande, hvor engelsk bliver talt af de fleste, f.eks. Holland, kan være oplagt.
Uanset værtsland bør eleverne forberede sig på de udenlandske fagtermer.
På det sproglige plan var det ret svært i starten, da jeg synes, at de
talte alt for hurtigt. Men inden længe fandt vi rytmen og også slangord, fagudtryk
m.m
Jeg vil aldrig glemme opholdet. De var alle så kærlige mod os og sagde hele
tiden "my love", "my dear", "the girl". |
Generelt er det vigtigt, at eleverne involveres i planlægningen af udlandspraktikken. Det
kan være i forbindelse med de praktiske aspekter som bestilling af togbillet og tegning
af forsikringer eller indhentning af oplysninger om værtslandet og praktikstedet. Det kan
også være udarbejdelse af en oversigt over den mest anvendte terminologi til brug under
opholdet. Eleverne bør være forberedt fagligt, sprogligt, personligt og kulturelt, og
på forhånd have sat sig ind i værtslandets normer og værdier. Omvendt bør man som
elev også kende praksis i Danmark, da dette erfaringsmæssigt er noget, der bliver spurgt
meget til.
Det var 14 vidunderlige dage. Det gav utrolig meget. Vi lærte meget på
alle leder og kanter. Vi lærte utrolig meget på det faglige område. Et råd, jeg
umiddelbart kan give til folk som os, er, at de, inden de skal af sted, skal forberede sig
mere og se på psykiatri i Danmark. Jeg savnede at vide noget mere om, hvordan vi gør i
Danmark. Vi lyttede til, hvad de fortalte om det svenske system. Vi manglede kendskab til
reglerne i Danmark. |
Denne side indgår i
publikationen "Praktik i udlandet - for social- og sundhedselever"
som kapitel 5 af 11
© Undervisningsministeriet 2001
|
![](images/tom.gif) |