![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() |
![]() 6. Fokus på elevens læring
(Larsen, Steen: Den videnskabende skole, København, 1993. Eget forlag). Eleverne har vidt forskellige læringsstile. Nogle lærer bedst gennem praktiske aktiviteter, andre bedst gennem mere teoretiske aktiviteter. Læringsmiljøet bør være indrettet, så alle elever kan være aktive og lære. Erfaringerne peger på, at det for eleverne i erhvervsuddannelserne spiller en meget stor rolle, om man kan se meningen med det, der skal læres, og om det er noget, den enkelte kan bruge i forbindelse med uddannelse og job. Det spiller også en stor rolle, om det, man lærer, er noget, omverdenen (mesteren, værkstedet) kan bruge, og om det har relation til praksis. Læring er både et individuelt og et socialt anliggende. På den ene side finder læring kun sted, når den enkelte elev selv forbinder en ny information med den viden, den enkelte har i forvejen. På den anden side skal der altid en ydre påvirkning til for at sætte læringen i gang. (Se boks: "Det flerstemmige klasserum").
Desuden bør det fremhæves, at jo tydeligere eleven oplever sammenhæng mellem elementerne i det nye stof og mellem det gamle og det nye, desto lettere er det for eleven at danne en helhed, som er en absolut forudsætning for, at læring kan finde sted. Afslutningsvis bør fremhæves det betydningsfulde og nødvendige i, at eleven udvikler "metalæring". Hvis eleverne skal udvikle evnen til "ansvar for egen læring" og lære at lære på egen hånd, så implicerer det, at læringen i stigende grad synliggør elevens personlige indsigt i egen læring, og at elevernes refleksioner over egen læringsadfærd bør styrkes (metalæring). Det betydningsfulde i at kunne reflektere over egen læringsadfærd kan illustreres med dette eksempel: Hvad er det, der gør, at en elev bliver bedre og bedre til at lære engelsk? De færreste elever er bevidste om hvorfor og hvordan, de bliver bedre til det. Men det at vide, at engelskfærdigheden skal bruges også i erhvervsfaglig sammenhæng, giver mening for eleven og dermed motivation for læring. Eksempel: en lærergruppe bad de nye autoelever gå til de lokale autoværksteder og spørge mestrene, hvad man skulle kunne for at få elevplads. Nogle af svarene var forventede: stramme bremser, skifte dæk m.m. Men da en mester sagde: "Ja, så skal han selvfølgelig kunne læse og tale engelsk, for de fleste manualer er efterhånden kun på engelsk, og vi har også mange udenlandske kunder" gav det grundlag for en ny tilgang til engelskundervisningen. Eleverne kan lære meget om at lære på egen hånd igennem praksis og igennem "learning by doing". Men der er ingen garanti for, at eleverne selv kan lære sig alt om læring ved at øve sig i praksis. Det er vigtigt, at eleverne udvikler evne til at kunne evaluere og reflektere over måden at lære på, og at eleverne er villige til at prøve nye veje og nye måder at lære på. Eleverne kan lære meget om at lære på egen hånd igennem praksis og igennem "learning by doing".
|
![]() |
||
![]() ![]() ![]() Til sidens top |